“Младите за институциите на властта” -
социологическо проучване на територията
на Община Варна

Като елемент от заключителната част на проекта "Университет за гражданска култура", през месец ноември 2004 г. се проведе проучване на мнението на ученици от седем варненски училища, пряко партниращи на Фондация "Град и култура". Общо бяха изследвани 256 ученика, от 10, 11 и 12 клас, от които половината са се включили в различни дейности по реализирания проект. Тъй като те са представители на различни типове училища /Варненска морска гимназия "Св. Николай Чудотворец"/, Профeсионална гимназия по туризъм, Трета природо-математическа гимназия, Пета езикова гимназия "Йоан Екзарх", СОУ "Св. Климент Охридски", Професионална гимназия по текстил и моден дизайн и Професионална търговска гимназия/, получените и анализирани резултати от изследването на техните нагласи, могат да бъдат приети за сравнително представителни за мнението на учениците в града.
Съпоставката между мненията на преките участници в проекта и другите ученици позволява да се направи сравнителен анализ, а формулираните изводи и препоръки да се опират на балансирани, обективни данни. В тази посока изследването може да подпомага пълноценно и по-нататъшното развитие на дейностите на фондацията, спрямо нейната мисия и интересите на целевите групи, с които работи. 
Младите хора продължават да разчитат за информирането и социалното си ориентиране основно на медиите. Средствата за масово осведомяване се приемат за важен източник на знания за начина на функциониране на публичните институции. Това е изразено като водещо мнение и в двете групи, като при неучаствалите достига категоричните 80%. 
Като втори по важност източник е посочено семейството. Участвалите в дейностите по проекта, включително в "Дните на Открити врати", с 10 % повече подчертават търсенето на такава информация в средата на най-близките си. Макар и относително по-рядко, учениците разговарят с приятели по тези въпроси. Около 30% от изследваните са споделяли за контактите си с представители на властта и така мултиплицират постигнатото въздействие. Съществува категория изследвани /средно 2%/, декларираща пълна липса на познания за институциите.

  

Интересно е, че 8.5% средно нямат никакъв личен опит и преки наблюдения от посещения в институции, различни от образователните. Това е гаранция, че останалите базират мненията си не само на дочуто и споделено от близки и приятели.
И в двете групи, около 22%, декларират, че в досегашните си посещения в институциите не са имали никакви затруднения. На обратния полюс са останалите, които са по-голямата част от изследваните. 
При възможност да се дават неограничен брой отговори на този въпрос от анкетата, учениците подчертават най-често наличието на недружелюбно отношение на служителите към гражданите. Като значими проблеми се посочват още и липсата на подходящи указания и некомфортна обстановка. Изследваните споделят за лоша организация на административни услуги и опашки пред гишета, поради мудно обслужване. 
В отделни случаи, участници в проектните дейности, свързани с непосредствен контакт със служители, изразяват мнение, че не са усетили достатъчно внимание към себе си и дори нещо повече почувствали са известно "неуважение, просто защото сме ученици".

Учениците са провокирани да се поставят в условна ситуация, когато имат възможност да си спестят време, при необходимост да им се извърши административна услуга и могат да дадат нерегламентирано възнаграждение на служител. Напълно отхвърлят приемливостта на възползване от тази възможност 39% от участвалите и 38.3% от другите ученици.
На обратния полюс са 5.2% и 7.8%, убедени, че възползване от шанса е единственото правилно поведение в такава ситуация. За останалите изследвани, даването на "пари под масата" е подходящо само при наличие на условия и определени ситуации. Даваните отговори показват, че наличието на сигурни гаранции, че няма да има усложнения, се цени по-силно от "успокоителното": 
"важно е сумата да не е голяма". 
Данните разкриват високи нива на готовност 
за предлагане на нерегламентирани заплащания при търсене на бързо решаване на проблем или необходима услуга. Готовността да се противостои на изкушението не е доминираща нагласа сред младите и вероятно това е отглас както на масовата мълва за корупция "навсякъде", така и на липсата на достатъчно добри и доказали резултатите си институционални и граждански действия срещу корупцията.
Никой от участниците не твърди, че е станал свидетел на корупция по време на стажовете или посещенията в институциите, но очевидно и формираните впечатления не са спомогнали за разсейване на изградените предварителни нагласи, представи и очаквания. От друга страна, "лошата организация и излишното бавене на служителите" допълнително подхранват съмнения сред младите, че работата с гражданите невинаги е приоритет на институциите на властта, а възползването от служебното положение e вероятно практика.

УЧАСТВАЛИ                                      
    НЕУЧАСТВАЛИ  

Младите варненци определят чрез своите отговори институционалните зони, където, според тях, най-често съществува корупция, като мненията им са насочени към оценка на основни длъжностни позиции в тези зони. Броят на възможните отговори не е ограничен. Получените резултати позволяват да се ранжират във всяка зона при сравняване на оценките на двете групи ученици. По-късно това е база за общо сравнително ранжиране на първите пет,  по сила на посочване позиции. Като краен резултат се получава:

ГРУПА - УЧАСТВАЛИ                     		ГРУПА - НЕУЧАСТВАЛИ                                          
1митнически служители - 83.5%    	 	1 митнически служители - 85.8%
2 полицейски служители - 73.9%            	2 полицейски служители - 84.4%
3 служители в министерства - 67%  	3 данъчни служители - 71.6%
4 данъчни служители - 64.3%           	4 служители в министерства - 68%
5 съдии - 64-3%            	       		5 университети - 63%

Тези статистически разпределения позволяват 
да се направят няколко основни изводи:
- за всичките пет позиции, първи по брой на позоваване, групата на неучаствалите в проекта ученици демонстрира малко по-висока критичност при определяне на службите, където корупцията е най-силна
- различия в поредността на ранговете при двете групи има след неоспоримите първа и втора позиция
- дейността на съдиите и работещите във висшите училища се възприема по-противоречиво по разглеждания критерий в двете групи сравнявани мнения
- кметът на Общината, областният управител 
и особено президентът на страната получават по-ниски дялове мнения за "корумпираност"
- мнението на повече от половината изследвани ученици, че корупцията е в повечето институции на властта, при непоказан в отговорите такъв % дял личен опит с непосредствено преживяна корупция, е сериозен сигнал за преобладаващ тип социално мислене, което неминуемо е силно повлияно от света на възрастните, с присъщите им днешни оценки за съвременните процеси
- определяните високи нива на корупция в системата 
на финансовото министерство и в сферата на реда 
и сигурността,  разкрива достигане на критични граници, след които техният социален авторитет 
не може да бъде сериозно подкрепян в рамките 
на каквато и да е образователна програма, тъй като образователните послания ще се сблъскат с дълбоки 
и масови убеждения, най-често нетърсещи факти 
и доказателства.
Без да бъдат ограничавани в броя на отговорите, изследваните разкриват своята представа за причините, пораждащи корупция. С подчертано единомислие, учениците от двете групи посочват като основна причина наличието на алчност. Високите граници на относителните % дялове /71 и съответно 70.9/ придават силно морално звучене на критичната младежка оценка. Наред с алчността, като важни 
се посочват и: несъвършенство в законите, ниски заплати на служителите от институциите 
и бюрократизиране на институциите.
Прави впечатление, че участниците в проекта придават по-голямо значение на фактора "бюрократизиране" като разликата е с 5 %. Това е обясним ефект от преките наблюдения и опит от "Дните на Открити врати", а вероятно и резултат от стажуването. 
Личният пример на управляващите и потребността 
да се финансират политически партии, се определят много по-рядко като водещи условия за развитие на корупция.

             

Запитани дали са били свидетели на корупция, младите хора веднага могат да бъдат разделени на две основни групи: отричащи или деклариращи подобен опит. 
Не са наблюдавали корупционно поведение 31.3% 
от участвалите и 36.9% от неучаствалите в проекта. 
За разлика от тях, сред участвалите в проектните дейности има ученици, станали свидетели основно 
на корупция в: органите на реда /КАТ се споменава изрично от респондентите, без да бъде споменаван като отделна служба в анкетната карта/; здравеопазването; образованието и частния сектор.
Същите сфери се посочват и от групата 
на неучаствалите, макар при нея да се придава по-голяма тежест на образованието, съобразно декларираните случаи на наблюдавано поведение на корупция. При тези ученици, всяко 10 лице, подчертава, че е било свидетел на корупция и в институциите на местната власт.

Повече от половината изследвани и от двете групи 
не са били непосредствено потърпевши от корупционно поведение. Това е по-категорично изразено от учениците, които не са участвали пряко в проектните дейности.
Образованието е не само естествена социална среда 
за младите хора, но и поле, където може да възникнат найчесто реални ситуации на корумпиране. Затова не е учудващо, че и в двете групи по 18% подчертават, че са били вече потърпевши в аналогични ситуации. Отново полицейските служители и представителите на здравеопазването са посочени като активен фактор за корупционно поведение.

Оценявайки една хипотетична ситуация, при която родителят на всеки изследван заема важен пост, позволяващ му да взема решения, от които зависят физически лица и организации, учениците разкриват мнението си за степента на приемливост от възползване на служителя срещу предоставяне на услуга при изгодни условия за ползвателя на услугата. 
Дадените отговори не подчертават значими различия в мненията на участвалите в проекта и другите ученици, попаднали в обхвата на изследването. 
Важно е, че повече от половината твърдо отхвърлят възприемане на такава практика като нормална. 
На противоположно становище са 18.3% от участвалите и 17.7% от другите млади хора. 
Към тази категория мнения трябва да се отнесат 
и становищата на всички онези, които посочват, 
че не желаят да отговорят на този въпрос. Така в двете групи се разкрива сходна позиция на подкрепа на този тип корупционно поведение с относителна тежест от по 27%. Не е малък делът и на учениците, които се затрудняват да преценят и с това подсказват ценностната си обърканост. 

УЧАСТВАЛИ                                      
                 НЕУЧАСТВАЛИ  

Учениците смятат, че ако попаднат в ситуация 
на случайни свидетели на корупционно събитие, 
биха реагирали според разбиранията си за подходящо поведение. Преобладаващият брой лица посочват, че е най-добре да споделят с най-близките си, с приятели и членове на семейството, като това 
мнение е по-широко застъпено в групата 
на неучаствалите в проектните дейности. Ръководството на институцията и подаване на сигнали до висши институции са посочени като действия, съответстващи на неодобрение на корупционното поведение. Учениците отбелязват, че когато са лично засегнати от корупционно поведение,  нараства възможността да потърсят и висша подкрепа. В това те виждат смисъл за търсене на такъв своебразен арбитраж, при ясно декларирано съзнание, че всеки сигнал за корупция създава много неудобства и проблеми. 
Дискретното замълчаване е решение за 13.9 % 
от участниците в проекта.От друга страна, всеки десети се затруднява как да отговори на този условен въпрос. 

      

Днешната действителност в България учениците виждат като изпълнена с много проблеми. И двете групи определят като най-актуални и значими следните, според броя на посочването: престъпност; безработица; корупция; бедност и наркомания.
Групата на учениците, участвали в проекта, дава малко по-ниски дялове, но запазва ранжирането на позициите на проблемите. 
Интересно, че най-познатата част от обществената реалност за тях - образованието, се определя като голям проблем само от всеки трети от изследваните. Въпреки някои спонтанни коментари за матурите, те не попадат в първите пет по значимост обществени проблеми, според изразените в анкетите мнения. 
Това подчертава способността на учениците 
да развиват социалния си хоризонт чрез участие 
в дейността на институците. От друга страна, 
се доказва, че при ограничен социален опит, преценките трябва да се опират задължително на непосредствено участие в обществени дейности на повече млади хора. 

Основните отговорности за съществуващото състояние на обществото се отнасят към работата
на: Народното събрание; Правителството; Съдебната власт; органите на сигурността и реда и политическите партии. 
Специфично за групата на участниците в проекта е по-високият ранг на отговорност на Съдебната власт, в сравнение с другите институции, макар в % отношение данните от двете групи да са идентични. По висок % от неучаствалите са убедени в изключителната отговорност на народните представители и членовете на правителството за неудовлетворителното състояние на страната ни.
В групата на пряко ангажираните в проекта има категория лица, за които отговорността е на цялата система от институции, като не бива да се пренебрегва и отговорността на самите граждани. Тази гледна точка разкрива полезния ефект от гражданското участие на млади хора в работата на институциите. Наред с това се доказва, че по-широкият достъп до публичната сфера, подпомага разбирането за взаимната връзка между граждани и институции. 

Младите се възползват умело от възможността 
да изказват идеи и да правят предложения 
за преодоляване на съществуващите значими обществени проблеми. Свободната форма на изказ благоприятства типичната младежка спонтанност 
и позволява разкриването на потенциала на учениците. Идеите и предложенията могат да бъдат систематизирани в три основни направления:
- създаване на Закони и прилагането им
- координиране в действията на институциите
- поведението на гражданите
Наред с това учениците ясно виждат връзката между моралните норми и прилагане на законовите правила. 
В сферата на най-болезнените констатации 
е и признанието, че "нищо не може да се промени, 
ако овластените не желаят или не могат да надскочат задоволяването на личния си интерес". 
Учениците критично преценяват, че обществото 
ни има потребност да се "интегрира към цивилизовани отношения". В тази посока те виждат и значението на стремежа да се ограничава корупцията, както и да се преследват корумпираните, независимо къде работят и чии служители са. 
Призоваването към по-строго законодателство 
и задължително спазване на законите е част от широко застъпените в анкетата идеи за силови мерки срещу престъпността, включително масови арести 
на корумпирани публични лица. Преодоляването 
на "деморализацията", минава задължително през:"засилване на отговорността на служителите", "добри примери на поведение за младите хора" и "намиране на обединителни цели на обществото ни". 
Други предложения са насочени към: нова организация на услугите за гражданите, подобряване условията в институциите, за да не възникват предпоставки за корупция, а когато има такава, гражданите да подават бързи сигнали, по които се действа безкомпромисно. 
Макар и по-ограничено, излаганите идеи влючват представи за икономически решения, които да направят "икономиката работеща", както и "да се възстановят основни държавни предприятия, за да има производство" и "необходимо е различно разпределение на парите на хората, след като са станали част от държавния бюджет". Тези идеи не са само критика към резултатите от икономическата политика на последните правителства, но и са отглас от родителски влияния, почиващи на лека носталгия по стари социални придобивки от края на 80-те. Търсенето на "преодоляване на безработицата" се съчетава с искане за "по-високи заплати за държавните служители". 
Младите участници в анкетата изказват противоречиви мнения: от една страна, "ограничаване на медиите" и "ограничение на демокрацията в името на "действаща съдебна власт", а от друга, изслушване на хората, чуване какво предлагат младите, както и оценяване на всеки способен, за да му се осигури служебно издигане". 
Има и отделни радикални идеи, които говорят сами
за себе си: ограничаване на правата на ромите, образоване на ромите на всяка цена, както и еднолично управление на държавата.
Важно е да се отбележи, че изказваните идеи често визират и проблеми на образователната система, като много млади варненци ясно осъзнават връзката между образованост и способност на гражданите да се възползват от правата си по законен начин. 
Изказваните идеи и правените критични оценки и предложения не бива да прикриват факта, че около една трета от участниците в анкетата са социални песимисти и считат, че нищо няма смисъл, защото 
всеки се интересува основно от себе си. Интересна разновидност на този песимизъм е разбирането, 
че обществото не иска да прави усилия и че само 
1% не могат да постигнат нищо, освен да си спечелят омразата на другите. В отделни случаи се прави връзка между наличие на идеи за социални реформи 
и притежаване на реална власт за тяхното осъществяване. 
Правените предложения и изказваните идеи 
са провокирани от участието в проекта, като във всяко училище съществува ядро от ученици, за които проектните дейности са допълнителен шанс 
да развиват контактите си със съучениците 
си, като често споделяните впечатления и идеи 
са повод за "спорове" и утвърждаване в естествената 
за учениците среда.   
Идеите и предложенията на учениците са част 
от начините на активно включване в опити за влияние при решаване на различни обществени проблеми. Все пак, разпределението на отговорите показва относителен превес на песимистични нагласи, което е по-силно изразено в групата на неучаствалите в проектните дейности. Добър показател за ефекта от "Университет за гражданска култура" е, че всеки трети участник притежава формирана увереност относно възможостите да влияе за решаване на проблемите 
на обществото.

УЧАСТВАЛИ 

 НЕУЧАСТВАЛИ  

Учениците проявяват най-голяма готовност да участват при решаване на конкретни проблеми чрез включване в благотворителни акции и нови стажове към институциите на властта. Желанието за продължаване на практиката на стажуване се изразява по-категорично от участниците, което е обяснимо заради оценяване на всичките възможности, които осигурява тази форма на гражданско участие и гражданска социализация. 
За другите ученици е по-характерно придържане към познатото използване на учебните часове за разглеждане на различни въпроси. В тази връзка, участието в проекта не само обогатява представите за интересно допълване на задължителното учебно съдържание с въпроси от гражданския живот, но и дава нова перспектива към личностно израстване чрез участие в дейности, нехарактерни за повечето от връстниците на участвалите. 

Младите варненци виждат различни начини за използване на свободното си време. Около 36% проявяват готовност да се ангажират, макар и в различна степен, с решаване на обществени проблеми. Данните ясно показват, че участието в проекта е повишило готовността на учениците да търсят различни начини за осмисляне и използване на свободното време, като е подобрило и разбирането на значението на гражданското участие в трудните въпроси на обществото. Трябва да забележим обаче, че по-голямата част от учениците остават частично дистанцирани от непосредствено участие в такива дейности и дори немалко от тях изобщо не осъзнават обществената им значимост. 
Отделни участници в анкетата споделят в свободна форма готовността си да участват в: клубове 
по интереси и сходен начин на живот; формиране 
на групи за натиск; организиране на младежки инициативи срещу несправедливи решения 
в образователната система и дори използване 
на саморазправа с хора, които проявяват склонност 
да не се съобразяват с интересите на учениците.
Споделянето на типичните начини за прекарване 
на времето, позволява да се установи неговата структура, според информацията, давана от изследваните. В нея преобладават забавленията: срещи с приятели, гледане на телевизия или посещаване на клубове и дискотеки. Ползването на Интернет и заниманията с масов спорт, също са характерни за част от учениците. Има различия в дяловете на споделящи някакво хоби и особено в посещението на културни събития /концерт, театър/, както и в степента на отделяне на време за книги. Всеки пети от участниците в проекта отделя време 
и за тях, докато това не е толкова разпространено 
сред останалите ученици. Ангажирането с обществени дейности е по-типично за част от участниците, а подготовката за училище се допълва и в двете групи с обсъждане, но и реална подготовка за предстоящо кандидатстване в университетите.
Има отделни ученици, за които "свободното време" 
е изпълнено и с работа, макар да не се споменава конкретно каква. 

    

Почти 34% от всички включили се в "Дните на Открити врати" са посетили повече от една институция на властта, а като цяло най-достъпни за широк кръг участници са били Общината, Районният и Окръжният съд. Областната управа, полицията и митницата също попадат в обхвата на "младежкото будно око".

                                                УЧАСТВАЛИ

От стажуването и наблюдението на работата 
на служителите в посочените институции, учениците остават с много информация и преки впечатления 
от функционирането на институциите. Има различни оценки, но преобладава разбирането, че наученото 
е полезно и практически приложимо, макар и след известно време. Докато 13%  са категорични и споделят своята изключителна удовлетвореност, има и малка на брой категория /6%/, която не е успяла да види полезност за себе си.
Удовлетвореността е резултат от: установяване 
на връзка между училищни знания и бъдещ граждански и професионален живот; осъзнаване на реалните измерения на гражданските права, включително, "ограничеността им"; виждане на някои граници пред личната свобода; получаване на информация за реалната власт на институциите и служителите в тях. В единични случаи има изясняване на амбициите за бъдещо професионално поприще. 

                                                УЧАСТВАЛИ

Погледнато като цяло, учениците не отправят сериозни упреци срещу начина на планиране и реализация на проекта.Напротив, преобладава удовлетвореност, като се правят ценни предложения, повечето от които могат да се осъществят, при аналогични или подобни дейности.Важно е, че има интерес към “ разширяване на извънкласните форми по различни граждански проблеми”; осигуряване по широк достъп до институциите, за да може повече “ ученици да се докоснат до реалния живот на обществото”; подобряване контакта с хората работещи в службите, защото” НИЕ искаме да участваме реално, като подпомагаме според възможностите си”.
Участниците критично изискват подобряване предварителното информиране за различнити видове стаж в институциите, по активно съдействие при гарантирани достъпа до Съда, полицията, желаят по отблизо да наблюдават работата на адвокатите, прокурора и съдиите по вреве на подготовка и провеждане на процес. 
Има предложения за по-често обновяване на Интернет страницата на ФОНДАЦИЯТА, редовно излизане на Бюлетина и бързото му разпространение сред по широки среди, както и включване нса повече ученици в различни извънкласни програми. 
Оценявайки проектните дейности, доколкото ги познават, като много интересни и водещи до въвличане в истинска дейност, извън училищните стени, учениците заявяват че очакват: тяхното мнение да бъде изучавано и вземано под внимание, при разглеждане на важни обществени въпроси и особенно когата се предвижда промяна засягаща пряко техния живот и статут в училище. В тази посока те се надяват не само да бъдат периодично анкетирани, но и да участват в групови
обсъждания на изразените основни видове мнения, като част от осмисляне различните основания на заявено становище или обикновенна представа.

Илиян Илиев социолог