|
![](http://old.csd.bg/images/spacer.gif) |
|
![](http://old.csd.bg/images/spacer.gif) |
|
|
|
|
Пострадалите от престъпления в правото на ЕС и в националния правен ред – идентифициране, оценка на нуждите и насочване
|
|
Работата по идентификация, индивидуална оценка на нуждите и насочване на пострадалите от престъпления е затруднена от липсата на ресурси, специализирани служители в институциите, както и подходящи обучения. До това заключение достигнаха участниците в обучителния семинар „Пострадалите от престъпления в правото на ЕС и в националния правен ред – идентифициране, оценка на нуждите и насочване“, организиран на 30 май 2017 г. от Центъра за изследване на демокрацията. На събитието присъстваха съдии, представители на Министерството на вътрешните работи, на Министерството на правосъдието, както и на организации за подпомагане на пострадалите.
Д-р Мария Йорданова, директор на Правната програма на Центъра за изследване на демокрацията, обобщи дългогодишния изследователски опит на Центъра в областта на правата на пострадалите от престъпления и очерта предмета на семинара – процесите на идентификация, индивидуална оценка на нуждите и насочване на жертвите от и между различни институции и организации.
Проф. д-р Добринка Чанкова, професор по наказателен процес в Югозападния университет „Неофит Рилски“, се спря на концептуалните основания за издигането на статута на жертвите в националния и наднационалния правен порядък и направи кратък обзор на Директива 2012/29/ЕС за установяване на минимални стандарти за правата, подкрепата и защитата на жертвите на престъпления, както и на други важни актове на правото на ЕС, на Съвета на Европа и на ООН, уреждащи положението и правата на пострадалите. Проф. Чанкова обърна специално внимание на правата на жертвите в рамките на наказателния процес, както и правата им да разбират и да бъдат разбирани, както и да бъдат информирани за правата си и за възможностите да бъдат подпомогнати. По-нататък тя направи обзор на българското законодателство, отнасящо се до пострадалите, и на трудностите в транспонирането на правото на ЕС, оказващи негативно влияние върху ежедневната работа на ангажираните институции и организации. Специално внимание бе отделено на ролята на възстановителното правосъдие и предизвикателствата пред прилагането му в наказателноправната сфера.
Миряна Илчева, научен сътрудник в Правната програма на Центъра за изследване на демокрацията, запозна присъстващите с основните цели и параметри на инициативата, в рамките на която се провежда семинарът, посветена на изграждане на национални практики по идентификация, индивидуална оценка и насочване на пострадалите в съответствие с правото на ЕС. Тя очерта няколко добри практики от други държави членки и представи пред участниците основните заключения и препоръки от националния доклад, изготвен в рамките на инициативата. Препоръките засягат координацията между заинтересуваните институции и организации и очертаването на законодателно и практическо ниво на ролите на всяка от тях в подкрепата и подпомагането на жертвите.
Участниците обсъдиха учебен казус в областта на трафика на хора и неговите жертви, като изложиха хипотезите си относно квалификацията на извършените престъпления, идентифицирането на пострадалите, както и насочването им към подходящи услуги. Прожектиран бе и кратък филм относно прилагането на възстановителното правосъдие във Великобритания.
В последвалата дискусия бе изтъкната важността на авансовата компенсация за претърпените от жертвите вреди, която отсъства от българското законодателство. Представителите на НПО – доставчици на услуги очертаха трудностите, които изпитва жертвата до приключването на наказателното производство, едва след което тя може да получи компенсация за претърпените вреди. Присъстващите полицейски служители припомниха разнородните функции, с които ги е натоварило законодателството, и призоваха за намиране на технологичен механизъм за изпълнението на задълженията им спрямо пострадалите. Припомни се и проблемът с прегледите в звената на „Съдебна медицина“, които са финансово непосилни за повечето жертви. Размерът на компенсацията за пострадалите, предвиден в българското законодателство, бе определен като неадекватен, а нуждата от обучение на приемащите служители в полицейските подразделения – като спешна. Обсъдени бяха и критерии за оценка на съответствието на националните практики относно жертвите на престъпления с правото на ЕС.
Програма (Adobe PDF, 431 KB)
Презентация на проф. д-р Добринка Чанкова „Пострадалите от престъпления в България – между правото на ЕС и ежедневните предизвикателства пред ангажираните институции и организации“ (Adobe PDF, 716 KB)
Презентация на Миряна Илчева „Идентифициране, индивидуална оценка на нуждите и насочване на пострадалите от престъпления – опитът на България“ (Adobe PDF, 539 KB)
Презентация на проф. д-р Добринка Чанкова „Директива 2012/29/ЕС за установяване на минимални стандарти за правата, подкрепата и защитата на жертвите на престъпления и други актове на правото на ЕС, Съвета на Европа и ООН, уреждащи положението и правата на пострадалите“ (Adobe PDF, 494 KB)
Презентация на Миряна Илчева „Идентифициране, индивидуална оценка на нуждите и насочване на пострадалите от престъпления – добри практики от страните членки“ (Adobe PDF, 550 KB)
|
|
|
CSD.bg |
|
|
|
![](http://old.csd.bg/images/cc01.gif) |
|
©
Център за изследване на демокрацията. |
![© designed by NZ © designed by NZ](http://old.csd.bg/images/designedbynickyzlogo.gif) |
|
Страницата, която се опитвате да отворите, е архивирана. Можете да посетите новия ни сайт тук.
|
|